Prințul Charles face recensământul soiurilor românești din livezile transilvănene
![agrointeligenta.ro](/autori/agrointeligenta.jpg)
![](https://agrointel.ro/wp-content/uploads/2013/09/mere.jpg)
Prima pepinieră de pomi fructiferi din soiuri tradiţionale din judeţul Sibiu va fi înfiinţată în satul Mălâncrav, în livada de meri deţinută de Fundaţia ”Mihai Eminescu Trust”, aflată sub înaltul patronaj al Alteţei Sale Regale Charles, Prinţ de Wales.
Pentru a face pepiniera, angajaţii Fundaţiei Prinţului Charles vor face în această toamnă, primul recensământ al merilor, perilor şi prunilor din soiuri tradiţionale din sate aflate în trei judeţe transilvănene, Sibiu, Braşov şi Mureş. După ce află unde sunt pomii fructiferi tradiţionali, cei de la Fundaţia Prinţului Charles vor încerca să planteze aceste soiuri vechi, în propria livadă, dar şi în alte livezi. Totul cu un buget de un sfert de milion de franci elveţieni, bani daţi de elveţieni, pentru a conserva soiurile tradiţionale de pomi fructiferi. Fântânele, un alt ONG, Federaţia Verde, tot cu bani elveţieni, cu puţin peste 50.000 de franci, încearcă să inventarieze merii vechi, valoroşi.
”Este vorba despre un proiect cu finanţare elveţiană, care se derulează în perioada 1 iulie 2013 – 31 decembrie 2014, în zona localităţilor Fântânele şi Sibiel. Aici sunt livezi particulare. Problema este că în zona respectivă sunt merii şi perii de o sută de ani, deci sunt soiurile cele mai vechi. Avem acolo o valoare genetică foarte valoroasă”, a declarat Dumitru Ungureanu, preşedintele Federaţiei TraiVerde, fost director general al Agenţiei Regionale de Protecţia Mediului Sibiu.
Potrivit acestuia, ”bolile se mută din zonele calde, în cele reci”, ceea ce înseamnă că, în cazul fructelor, merele din merii tradiţionali sunt mai rezistente la schimbările climatice, în mod natural. În cele două sate din Mărginimea Sibiului, unde majoritatea locuitorilor trăiesc din oierit şi agroturism, merele reprezintă o bogăţie uitată. Recensământul se va face în cazul a 70 de proprietari de livezi. Studiul finanţat de elveţieni înseamnă şi învăţarea a 400 de sibieni, proprietari de pensiuni din zonă, cum să altoiască corect merii şi să preţuiască merele din livezi, pe care, majoritatea le pun în butoaie la macerat, pentru ţuică şi rachiu.
Sursa: capital.ro, agerpres.ro